A banausziától a bérmunkáig: Változások a munka értelmezésében - Török, Emőke (Szociológiai Szemle, 2024)
A munka szerepének és jelentésének, illetve a munkához való viszonynak jelenleg zajló változásait szemlélve néha hajlamosak vagyunk magától értetődőként kezelni a munkának azt a modern ipari társadalmakban kialakult értelmezését, amely a munkát gyakorlatilag a bérmunkával azonosítja, és az így értelmezett munkát egyfelől a társadalmi identitás alapjának, a társadalmi helyzet legfontosabb meghatározójának és a társadalmi részvétel elsődleges formájának, másfelől az önmegvalósítás és a személyes kibontakozás legfontosabb terepének, az „értelmes élet” szinonímájának tekinti. Ez azonban történelmi léptékkel mérve viszonylag új fejlemény. Az alábbi írás ennek az értelmezésnek a kialakulásával foglalkozik: néhány kulcsfontosságúnak tekintett hatást elemez abban a folyamatban, amelynek során a munka, amelynek végzése hosszú időn keresztül kizárt a valódi, teljes és szabad emberi életből, a 20. századra éppen a teljes emberi élet megvalósításának egyetlen társadalmilag elismert útjává, az emberi tevékenységformává vált.