Egyetemi hallgatók figyasztási szokásai az ökológiai termékekre vonatkozóan - Gyarmati, Gábor (Multidiszciplináris kihívások, sokszínű válaszok - Gazdálkodás- és Szervezéstudományi folyóirat, 2018)
Az ökológiai mezőgazdaság és ökotermékek szerepe egyre fontosabbá vált az elmúlt évtizedekben. A jelentős lélekszám, a társadalmi egyenlőtlenségek, a kontinensek közötti elosztásbeli különbségek, az egyes országokban jelentkező élelmiszerhiány, míg más országokban jelentkező élelmiszer túltermelés mellet az egészség szerepe felértékelődött főként a jóléti államokban. Másrészt a környezetszennyezés egyre nagyobb mértéke felhívta a figyelmet arra, hogy ébredni kell, mert amennyiben nem változtatunk hozzáállásunkon, akkor hamarosan unokáink nem fogják látni, amit mi még láthatunk. Az elmúlt évtizedekben tehát az Észak amerikai és európai kontinenseken az ökológiai termékkör térnyerése felgyorsult és ma már ha nem is a legmeghatározóbb, de jelentős szereppel bír az élelmiszerpiacokon. A tanulmány alapján láthatjuk, hogy a nagyfokú és várt térnyerés csak a jóléti piacokon tudott beteljesedni, hazánkban sem volt képes a növekedés megmaradni. Ennek oka főként a fogyasztók fizetőképessége és a fogyasztási hajlandósága. Köztudott, hogy hazánkban az egészségre való törekvés olyan hitrendszereken alapul, amelynek tudományos valósága megkérdőjelezhető. Sőt sok esetben ennek valódiságát, már több helyen cáfolják. A megkérdezett fiatalok még nem foglalkoznak az egészségükkel, nem jelentkeznek problémák, tehát nem lehet azt mondani, hogy fontos motivációs tényező lenne számukra. Bár a szakirodalmi kutatások megalapozzák, hogy az idősebb lakosság körében az ökológiai termékek fogyasztásának egyik legfontosabb tényezője az egészségvédelem és helyreállítás. Mindenképpen szükséges a lakosság és a fogyasztók megfelelő tájékoztatása, az ökotermékek felárainak mérséklése, és az értékesítés csatornák kiépítése.