Középső–késő-triász Conodonta evolúciós események tükröződése a magyarországi triász medencefáciesekben - Kovács, Sándor (Földtani Közlöny, 2020)
A jelen áttekintés a szerző által a magyarországi középső- és felső-triász medenceüledékekben 1974 és 2010 közöttvégzett Conodonta-biosztratigráfiai vizsgálatok eredményeit foglalja össze. Conodontát tartalmazó középső–felső-triászmedencefáciesek különböző rétegtani szintekben fordulnak elő a magyarországi tektonosztratigráfiai egységekben:1. Eupelágikus biofáciesben az Aggtelek–Rudabányai-hegység különböző egységeiben a pelágikus üledékek anisusifellépésétől (a pelsói, esetleg már bythiniai alkorszaktól) kezdődően, mint ahogy azt a Gladigondolella fajok kezdettőlfogva való jelenléte, vagy a Gondolella szaboi fejlődési vonal megléte az illírben, vagy a Gondolella auriformis csoportéa juliban jelzi.2. Intraselfmedence környezetet képviselő szürke, tűzköves mészkőösszletben (Felsőtárkányi Mészkő Formáció) aBükk hegységben, a karni bázistól a rhaetiig.3. A Balaton-felvidéken a pelsóitól a juliig, az eupelágikus körülmények létrejöttével a ladin elejétől(?), mint azt aGladigondolella fajok és a Gondolella szaboi – Gondolella trammeri fejlődési vonal képviselőinek fellépése jelzi azAvisianum alzónától.4. Egyes helyi, többé-kevésbé zárt intraselfmedence környezetekben a Dunántúli-középhegységben a középsőkarnitól a rhaetiig.5. Csak a pelsói felső részében (Binodosus zóna) a Tiszai-főegység Mecseki- és Villányi-zónájában, kizárólag aGondolella bulgarica csoport fajainak jelenlétével. Nem csak az eupelágikus Gladigondolella fajok, de minden mástaxon hiányzik, még a Balaton-felvidéken ezen szinten is jelenlévő Neospathodus fajok is. Ez összhangban van a zónaeredeti peritethysi ősföldrajzi helyzetével.A biosztratigráfiai tagolásra különböző biozónatípusokat alkalmaztunk, amelyek vagy a gondolelloid, vagy ametapolygnathoid fejlődési vonalakon alapulnak. Az Aggtelek–Rudabányai-hegység eupelágikus triászában a ladin (ésesetleg kora-karni) Metapolygnathus fajok ritkasága miatt a Gondolella-fejlődésre alapozott zónációt kíséreltünk megalkalmazni. Több zónaindex fajról derült ki azok első és utolsó előfordulásának paleoökológiai meghatározottsága(vagyis fáciesfüggősége), mint pl. a Metapolygnathus hungaricus első fellépése (Curionii zóna vagy Gredleri zóna),csakúgy, mint a Gondolella polygnathiformisfajé. Ugyanakkor a késő-karni–kora-nori zónaindex taxonok első és utolsóelőfordulásainak fácies-meghatározottsága minimális volt, a KRYSTYN által az Északi-Mészkőalpok hallstatti fáciesérekidolgozott és az Ammonoidea zonációval korrelált Conodonta-biozónák jól alkalmazhatónak bizonyultak ÉszakkeletMagyarországon is. A középső–késő-noriban azonban az uralkodó Gondolella-biofácies miatt a Metapolygnathusbiozónákat csak ritkán lehetett alkalmazni.