Középső–késő-triász Conodonta evolúciós események tükröződése a magyarországi triász medencefáciesekben - Kovács, Sándor (Földtani Közlöny, 2020)
A jelen áttekintés a szerző által a magyarországi középső- és felső-triász medenceüledékekben 1974 és 2010 között végzett Conodonta-biosztratigráfiai vizsgálatok eredményeit foglalja össze. Conodontát tartalmazó középső–felső-triász medencefáciesek különböző rétegtani szintekben fordulnak elő a magyarországi tektonosztratigráfiai egységekben: 1. Eupelágikus biofáciesben az Aggtelek–Rudabányai-hegység különböző egységeiben a pelágikus üledékek anisusi fellépésétől (a pelsói, esetleg már bythiniai alkorszaktól) kezdődően, mint ahogy azt a Gladigondolella fajok kezdettől fogva való jelenléte, vagy a Gondolella szaboi fejlődési vonal megléte az illírben, vagy a Gondolella auriformis csoporté a juliban jelzi. 2. Intraselfmedence környezetet képviselő szürke, tűzköves mészkőösszletben (Felsőtárkányi Mészkő Formáció) a Bükk hegységben, a karni bázistól a rhaetiig. 3. A Balaton-felvidéken a pelsóitól a juliig, az eupelágikus körülmények létrejöttével a ladin elejétől(?), mint azt a Gladigondolella fajok és a Gondolella szaboi – Gondolella trammeri fejlődési vonal képviselőinek fellépése jelzi az Avisianum alzónától. 4. Egyes helyi, többé-kevésbé zárt intraselfmedence környezetekben a Dunántúli-középhegységben a középsőkarnitól a rhaetiig. 5. Csak a pelsói felső részében (Binodosus zóna) a Tiszai-főegység Mecseki- és Villányi-zónájában, kizárólag a Gondolella bulgarica csoport fajainak jelenlétével. Nem csak az eupelágikus Gladigondolella fajok, de minden más taxon hiányzik, még a Balaton-felvidéken ezen szinten is jelenlévő Neospathodus fajok is. Ez összhangban van a zóna eredeti peritethysi ősföldrajzi helyzetével. A biosztratigráfiai tagolásra különböző biozónatípusokat alkalmaztunk, amelyek vagy a gondolelloid, vagy a metapolygnathoid fejlődési vonalakon alapulnak. Az Aggtelek–Rudabányai-hegység eupelágikus triászában a ladin (és esetleg kora-karni) Metapolygnathus fajok ritkasága miatt a Gondolella-fejlődésre alapozott zónációt kíséreltünk meg alkalmazni. Több zónaindex fajról derült ki azok első és utolsó előfordulásának paleoökológiai meghatározottsága (vagyis fáciesfüggősége), mint pl. a Metapolygnathus hungaricus első fellépése (Curionii zóna vagy Gredleri zóna), csakúgy, mint a Gondolella polygnathiformisfajé. Ugyanakkor a késő-karni–kora-nori zónaindex taxonok első és utolsó előfordulásainak fácies-meghatározottsága minimális volt, a KRYSTYN által az Északi-Mészkőalpok hallstatti fáciesére kidolgozott és az Ammonoidea zonációval korrelált Conodonta-biozónák jól alkalmazhatónak bizonyultak ÉszakkeletMagyarországon is. A középső–késő-noriban azonban az uralkodó Gondolella-biofácies miatt a Metapolygnathusbiozónákat csak ritkán lehetett alkalmazni.