Direkt kompozit restaurációk retrospektív vizsgálata USPHS kritériumrendszer alapján - Lempel, Edina; Szalma, József; Jeges, Sára; Kende, Dóra; Krajczár, Károly; Nagy, Ákos Károly; Tóth, Vilmos (Fogorvosi Szemle, 2012)
A szerzők célja volt felderíteni a kompozit töméseknél öt év után jelentkező leggyakoribb elváltozásokat, ezek összefüggéseit a restauráció méretével, valamint felmérni és összehasonlítani a moláris és premoláris régióban jelentkező problémák gyakoriságát. 85 páciens 240 darab II. osztályú kompozit tömését ellenőrizték a behelyezéstől számított 5 évelteltével a United States Public Health Services által kiadott kritériumok segítségével. Vizsgálták a restauráció anatómiai formáját, széli zárását, széli elszíneződését, színeltérését, felszíni simaságát, szekunder káriesz jelenlétét és a tömésben jelentkező töréseket. A változók közötti összefüggéseket kétváltozós modellben Pearson χ² és Fisher-tesztek segítségével vizsgálták. A szignifikancia szintet 5%-ban (p <0,05) határozták meg. 0,8%-ban találtak szekunder kárieszt, 0,4%-ban pedig tömésfraktúrát. A restauráció színe 12,5%-ban, a marginális elszíneződés 20,8%-ban, az anatómiai kontúr 15%-ban, a marginális épség 8,8%-ban, a felszíni simaság pedig 2,5%-ban tért el kismértékben a teljesen intakt töméshez képest. A színbeli eltérést vizsgálva szignifikánsan gyakrabban fordult elő enyhe eltérés a kisőrlőknél, mint a nagyőrlők töméseinél (p=0,031). A háromfelszínű (MOD) töméseknél a színeltérés (p=0,015), a marginális elszíneződés (p<0,001) és az anatómiai forma (p=0,002) tekintetében szignifikánsan több „B” kódot (enyhe eltérés) találtak, mint a kétfelszínű restaurációknál (MO, OD). A többi összehasonlításban nem találtak szignifikáns eltérést. A szerzőka direkt kompozit tömések 98,8%-át találták sikeresnek. Az észlelhető eltérések a háromfelszínű töméseket gyakrabban érintik, de korrekciót nem igényelnek, így a retrospektív vizsgálat alapján a II. osztályú kompozit tömések öt év eltelte után is kielégítően működnek.