A demokratikus kormányzás és az igazságosság gazdasági fejlődésre gyakorolt hatásának értékelése társadalmi-gazdasági szempontból: Törökország esete - Arslan, Hakan Murat; Küçük, Ahmet (Civil Szemle, 2024)
Az „İktisat (közgazdaságtan)” arab szó a „szándék” gyökből származik. A jogtudomány a „szándékot” úgy határozza meg, mint egy cselekedet tudatos végrehajtását. A közgazdaságtudomány az „İktisat” (közgazdaságtan) meghatározása szerint az ember elsődleges szükségleteinek tudatos prioritása a másodlagos vágyaival szemben. Mivel a szándék az igazságszolgáltatás igazi alapja, azt állíthatjuk, hogy ami gazdaságilag igazságos, az igazságos is. A tanulmányban a társadalmi jólétet nyújtani képes gazdasági és tisztességes közigazgatás példáit a történeti folyamatban gazdaságszociológiailag értékelték. A tanulmány fő gondolatának bizonyítására a nemzetközi demokrácia jogállamisági indexek adatait használták a szerzők. Ezzel összefüggésben az egypárti időszak, a katonai puccsok és a Törökországban a demokrácia és a jogállamiság felfüggesztésével járó memorandum időszakok pénzügyi adatait is mélyrehatóan elemezték és az ország pénzügyi szociológiai mutatóival összevetve értelmezték. A tanulmányban szó van továbbá az azokban az időszakokban bekövetkezett gazdasági változásokról is, amikor a polgári és politikai jogokat korlátozták vagy kiterjesztették. Ennek eredményeként kiderült, hogy csak a liberális értékeket, a polgári és politikai jogokat, valamint a jogállamiságot internalizáló demokratikus rezsimek vezethetik társadalmukat a gazdasági jólét eléréséhez.